Крихівці
село Крихівці | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | ![]() | ||||
Область | Івано-Франківська область | ||||
Район | Івано-Франківський район | ||||
Громада | Івано-Франківська міська громада | ||||
Основні дані | |||||
Населення | 4125[1] | ||||
Площа | 6,701 км² | ||||
Густота населення | 615,58 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 76493 | ||||
Телефонний код | +380 342 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 48°54′03″ пн. ш. 24°40′00″ сх. д. / 48.90083° пн. ш. 24.66667° сх. д.Координати: 48°54′03″ пн. ш. 24°40′00″ сх. д. / 48.90083° пн. ш. 24.66667° сх. д. | ||||
Водойми | Млинівка, Бистриця Солотвинська | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 76493, Івано-Франківська міськрада, с. Крихівці | ||||
Карта | |||||
Мапа | |||||
![]() | |||||
|
Крихівці — село в Україні, в Івано-Франківському районі, Івано-Франківської області. Входить до складу Івано-Франківської міської громади.
Географічні дані[ред. | ред. код]
Загальна площа земель с. Крихівці — 848 га, з них під військовими об'єктами 214 га, а ще 44 га віддано під садово-городні кооперативи. Станом на 31.10.2019 р. у селі проживає 10000 жителів, на обліку сільської ради 1570 господарства, багатоквартирні будинки.
Село розташоване на правому березі річки Млинівки та за кілька кілометрів від Бистриці Солотвинської. Через село проходить автотраса Івано-Франківськ - Богородчани - Гута.
Назва[ред. | ред. код]
Кресала на гербі символічно уособлюють основну версію походження історичної назви поселення Крехівці - від слова «КРЕС». Ім'я Крех, яке лежить у корені Крехівців, є похідним від праслов'янського автохтонного скороченого власного імені Крес. Найглибше значення кореня КРЕС (крес, кгезь) - це життя, творення, повернення до життя. «Кресати вогонь» - означало оживляти, повертати до життя, творити, відроджувати, воскрешати. Назва Крехівці напряму пов’язана із культом Воскресіння, у християнстві - з центральною подією - Воскресінням Ісуса Христа як надії на воскресіння мертвих.
Історія[ред. | ред. код]
З 1236 року село у володіннях лицаря Гуйда Мармарошського воєводи з роду Драго-Сасів в землях короля Данила Галицького.
Згадується як Крехівці (Crechowcze) 21 вересня 1441 року у книгах галицького суду[2]. Цей рік і вважається роком заснування села. У 1691—1751 роках село належало магнату Йосипу Потоцькому. У 1918—1952 роках парохом села був о. Іван Ісаїв.
Село пов'язують з козацьким полковником, першим генеральним писарем[3] часів Хмельниччини Іваном Креховецьким.
24 липня 1917 р. відбулася Битва на Криховецьких полях[pl][4], яка вважається поляками одним зі зразків їхньої військової звитяги.
Рішенням № 96 Івано-Франківського обласного виконавчого комітету від 16.03.1982р. «Про зміни в адміністративно-територіальному устрою міста Івано-Франківська та Тисменицького району» Крихівецька сільська рада підпорядкована Івано-Франківській міській раді.
До 2020 року адміністративно-територіальна одиниця в складі м. Івано-Франківська (один з південних районів; Криховецька сільська рада у складі м. Івано-Франківська).
Населення[ред. | ред. код]
Станом на початок XX століття у селі проживало: 1396 українців, 77 поляків, 39 євреїв.
У 1939 році в селі проживало 2 310 мешканців, з них 1 670 українців, 610 поляків і 30 євреїв[5]
Станом на 01.01.2011 р. у селі проживало 5030 жителів, на обліку сільської ради 1570 господарства, 23 багатоквартирні будинки.[6]
Станом на 01.02.2019 у селі проживає понад 9 500 громадян, на обліку Крихівецької сільської ради 4718 господарств, 65 багатоквартирних будинків.[7]
На місці радянської військової частини в центральній частині села та в долині річки збудовано житловий комплекс Калинова слобода (багатоквартирні будинки).
Збудований також новий житловий масив «Сонячний» (загальна кількість квартир: 514). [8].
Мова[ред. | ред. код]
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року[9]:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 4056 | 98.33% |
російська | 57 | 1.38% |
білоруська | 3 | 0.07% |
румунська | 2 | 0.05% |
німецька | 1 | 0.02% |
інші/не вказали | 6 | 0.15% |
Усього | 4125 | 100% |
Економіка[ред. | ред. код]
У селі діє ринок з продажу автомобільних запчастин, автомобільна газо- та бензозаправна станція, льодова арена, аквапарк, продовольчі магазини місцевих підприємців.
Релігійні громади[ред. | ред. код]
Громада УГКЦ: церква Успіння Пр. Богородиці — пам'ятка архітектури місцевого значення № 466[10]. Настоятель о. Володимир Чорній. Храмове свято — 28 серпня.
Громада УГКЦ: церква Святих Кирила і Методія. Настоятель о. Йосафат Бойко, ВС. Храмове свято — 24 травня.
Громада УГКЦ: церква Всіх святих.[11]
Освіта[ред. | ред. код]
У 1885 році у селі відкрито 2-х класну народну школу.
У 1994 році сільська школа отримала статус середньої. Протягом 2006—2011 років у школі відбувся ремонт, а 21 вересня 2010 вона була освячена.
В селі існує дві бібліотеки.
Культура[ред. | ред. код]
У селі існує монумент борцям за волю України, який був оновлений у 2007 році. На ньому викарбувані імена усіх мешканців села, які загинули в лавах радянської армії, ОУН-УПА, січових стрільців.
В місцевому Народному домі працює драматичний театр.
Спорт[ред. | ред. код]
В селі існує місцевий стадіон з критою трибуною на 700 місць та спортивний зал місцевої школи.
Галерея[ред. | ред. код]
-
Могила борцям за волю України
-
Церква Святих Кирила і Методія
-
Пам'ятник Т. Шевченку
-
Капличка
-
Народний дім
-
Монастир Воплоченого Слова
-
Церква Всіх Святих
Люди[ред. | ред. код]
- Чомко Ярослав Степанович (1984—2015) — молодший лейтенант ЗСУ, учасник російсько-української війни.
- Іван Демкович-Креховецький — перший генеральний писар Богдана Хмельницького, полковник Корсунського полку гербу Сас.
- Ручкан Євген Васильович (*1963) — радянський та український футболіст.
- Петро Ісаїв — український історик, викладач, громадський активіст
Примітки[ред. | ред. код]
- ↑ «КРИХОВЕЦЬКА СІЛЬСЬКА РАДА.» [Архівовано 1 серпня 2017 у Wayback Machine.] rada.info.
- ↑ Akta grodzkie i ziemskie, T.12, s.101, № 1007. Архів оригіналу за 25 грудня 2015. Процитовано 24 грудня 2015.
- ↑ Мицик Юрій. Іван Виговський // Володарі гетьманської булави: Історичні портрети / Автор передмови В. А. Смолій. — К.: Варта, 1994. — 560 с. — С. 196. — ISBN 5-203-01639-9.
- ↑ Петро Ганцюк (26 липня 2017). Битва під Крихівцями. http://ifoonsku.ucoz.ua/. Івано-Франківська обласна організація Національної спілки краєзнавців України. Архів оригіналу за 29 травня 2018. Процитовано 29 травня 2018.
- ↑ Кубійович В. Етнічні групи південнозахідної України (Галичини) на 1.1.1939 [Архівовано 21 лютого 2021 у Wayback Machine.]. — Вісбаден, 1983. — с. 83.
- ↑ Крихівецька сільська рада - Офіційний сайт міста Івано-Франківська. mvk.if.ua (англ.). Архів оригіналу за 19 січня 2021. Процитовано 11 січня 2021.
- ↑ Крихівці сьогодні. Крихівецька сільська рада (укр.). Архів оригіналу за 23 січня 2021. Процитовано 11 січня 2021.
- ↑ Сонячний черга I. ВАМБУД (укр.). Архів оригіналу за 22 січня 2021. Процитовано 11 січня 2021.
- ↑ Крихівці, Церква Успіння Пр. Богородиці 1928. Архів оригіналу за 30 січня 2017. Процитовано 10 січня 2017.
- ↑ У Крихівцях освятили новий храм [ФОТО]. Архів оригіналу за 7 червня 2018. Процитовано 5 червня 2018.
Джерела[ред. | ред. код]
- Krechowce // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1883. — Т. IV. — S. 659. (пол.)
- Соловка Л., Жерноклеєв О. Крехівці/Крихівці: коріння, що воскрешає, оживляє, творить. 2020. 780 с.
Посилання[ред. | ред. код]
- Офіційний вебсайт Крихівецької сільської ради [Архівовано 6 березня 2016 у Wayback Machine.] — Новини села, офіційні публікації, державні закупівлі, довідкова інформація.
- Крихівецька сільська рада. Виконавчий комітет Івано-Франківської міської ради. Архів оригіналу за 2 лютого 2016. Процитовано 12 січня 2016.http://www.mvk.if.ua [Архівовано 2 лютого 2016 у Wayback Machine.]
Див. також[ред. | ред. код]
![]() |
Це незавершена стаття з географії України. Ви можете допомогти проєкту, виправивши або дописавши її. |
|
|